-
Liian kova treeni on stressiä
Oletko koskaan miettinyt, että liian kuormittava ja rankka treeni lisää stressikuormitusta. Myös väsymys on keholle stressitila. Liikunnalla voi joko laskea omia stressitasojaan tai nostaa niitä entisestään. Jos harjoittelu on liian rankkaa, keho ei jaksa palautua normaaliin tapaan harjoituksesta. Jos lihaksien palautuminen kestää yli kolme päivää, voidaan puhua ylikuormittuneesta kehosta. Liikuntaa kannattaa ja tulisi suunnitella sen mukaan, missä vireystilassa kulloinkin on. Elimistö ei osaa tunnistaa tuleeko stressi mentaaliselta vai fysiologiselta puolelta, joten jos keho on ennestään kierroksilla vaikkapa työstressin takia ja kärsii stressin fyysisistä oireista, niin kova lenkki tai salitreeni ei ole välttämättä paras vaihtoehto.
-
Stressitön elämä on paradoksi
Stressitön elämä on todellisuudessa paradoksi. Kaikki meistä kokevat eri elämän vaiheissa stressiä. Ja hyvä niin. Se saa meidät toimimaan paineen alla ja kiireessä. Se valjastaa, kirkastaa mieltä ja saa meidät kokonaisuudessaan hetkellisesti virittyneemmäksi. Se kuinka tunnemme itsemme, hillitsemme kiusaukset ja pidämme tasapainoisesta elämästä huolta, on merkitystä. Oli kyse liiasta karkin syönnistä tai vaikka nukkumisesta, kaikki liika on vaarallista. Myös liiallinen määrä stressiä voi tappaa. Kyllä. Mutta tämä on pahimmillaan pitkään jatkuneen, kroonisen stressin lopputulos.Mutta onko itse stressi syypää sairastumiseen? Ei. Stressin tehtävä on pitää sinut elossa. Toimintakykyisenä. Olosuhteet ovat syypäitä stressiin. Eli mitä jos korjaisimme syyn eikä vain oiretta? Jossain elämänvaiheessa stressi on toivottuakin. Oletko menossa uuteen työhaastatteluun? Stressi nimenomaan saa sinut virittyneeksi ja valppaaksi. Oletko muuttamassa uuteen asuntoon ja olet innostusta täynnä? Stressi. Meille on siis pinttynyt päähän, että sana stressi olisi huono asia ja joka olisi suoraan yhteydessä sairastumiseen. Stressi on supervoima ja oikein käytettynä, siitä saa parhaan hyödyn irti. Stressi toimii…
-
Aivot kaipaavat pysähtymistä
Kuten me kaikki tiedämme, myös ihmisaivot ovat kapasiteetiltaan rajalliset. Ne eivät ole sopeutuneet nykymaailman vaativiin olosuhteisiin, jossa on jatkuvalla syötöllä ärsykkeitä, ja jossa ihmiseltä vaaditaan äärimmäistä tehokkuutta. ❓Oletko koskaan miettinyt, että aivot vaativat tyhjäkäyntiä? Toisin kuin ennen, nykyään ihmisen olisi hyvä järjestää aivoille mahdollisuuksia lepoon. Lepo ei tarkoita vain nukkumista ja työstä tauottamista. Aivosi kaipaavat myös manuaalista tekemistä, jolloin aivot järjestelevät vastaanottamiaan asioita ja yhdistelevät niitä uusiksi kokonaisuuksiksi. ❓ Mitkä asiat ovat aivoille tällaista tyhjäkäynnillä oloa? Siivoaminen, kävely, keskittymistä vaativa liikunta, neulominen… Myös pysähtyneet hetket ovat aivolepoa. Tällaista voi esimerkiksi olla jooga, äänimaljarentoutus, meditaatio, luonnossa istuskelu.. ❓ Mitä jos yhden asian tekeminen on liian vaikeaa, koska keskittyminen herpaantuu? Kannattaa lähteä pois kotoa. Lähde ulkoilemaan, harrasta ryhmäliikuntaa, tapaa ystäviä. ….. Tai voit aina tulla meidän luokse ottamaan hetken itsellesi❓
-
Merkityksellisyyden puute lisää uupumusta
Voi kuinka uupumuksen välttämiseksi olisi jokin yksinkertainen keino. Elämähän ei ole yksinkertaista, joten tuskin omien voimavarojen säätelykään on niin mutkaton asia. Väsymys kuuluu elämään ja sen hyväksyminen on ensimmäinen askel kohti parempaa jaksamista. Kun ymmärrät oman rajallisuutesi sekä inhimillisyytesi voi matka kohti parempaa arkijaksamista alkaa. Näihin asioihin paneudumme myös Rebootin tulevilla Wellness-päivillä. Päivien tavoitteena on parempi fyysinen ja psyykkinen itsetuntemus ja sitä kautta jaksaminen. Ymmärrys siitä kuinka ympäristö, ihmissuhteet sekä kasvatus kaikki vaikuttavat siihen kuinka toimimme ja reagoimme sekä jaksamme. Päivien ohjelma ja luennot perustuvat tieteelliseen näyttöön. Hyvinvointituntienohjaajina sekä -luennoitsijoina toimivat terveydenhuollon ammattilaiset. Psykologi Katri Hynninen (psyykkinen hyvinvointi)Koulutettu hieroja Nea Piiroinen (fyysinen hyvinvointi) +vierailevat asiantuntijat/terveydenhuollon ammattilaset ———- OSA 1: Migreeni ja jännityspäänsärkyLa 27.1.24 klo 10-15.15✨Purentalihasvaivoilla, migreenillä sekä jännityspäänsäryllä on paljon yhteistä. Näitä asioita pohdiskellaan ensimmäisessä osiossa. OSA 2 Askel kohti stressinhallintaaLa 9.3.24 klo 10-15.15✨ Opi tunnistamaan stressiä aiheuttavat tekijät ja säätelemään niitä arjessa. OSA 3: Psykofyysinen palautuminenLa 6.4.24 klo 10-15.30✨Kuinka pitää huolta kokonaisvaltaisesta palautumisesta…